Vakar Ūkininkų sąjunga geriausius šalies ūkininkus sukvietė į Kauną, kiek anksčiau Jurbarko kultūros centre į tradicinę šventę rinkosi rajono ūkininkai. Ruduo – tas laikas, kai sudėlioję metų darbus atsipučia kaimo žmonės, o ir pati gamta žemei dovanoja pilnatvės spalvas. Šiemetinė ūkininkų šventė jau 22-oji. Nors besisukantis metų ratas kaskart atneša ir naujovių, ir iššūkių, pakeisti pačių svarbiausių dalykų negali. Tai – pagarba žemei ir žemdirbiui.
Rajono savivaldybės, Jurbarko rajono ūkininkų sąjungos ir Lietuvos žemės ūkio konsultavimo tarnybos inicijuotas kasmetinis „Metų ūkio“ konkursas prasidėjo gerokai anksčiau, nei pasakytos sveikinimo kalbos ir apdovanoti nugalėtojai. Komisija aplankė net 35 ūkius ir vertino juos pagal gana griežtus reikalavimus.
Geriausių rajono ūkininkų vardai buvo ištarti su ypatingu pasididžiavimu. „Metų ūkio 2015“ nugalėtojais tapo Laimutė ir Antanas Jackiai, gyvenantys ir dirbantys Eržvilko seniūnijos Pašaltuonio kaime. Prieš dvidešimtmetį įregistravę ūkį Jackiai niekada nesuabejojo savo sprendimu. Dabar jie turi 80-ties melžiamų karvių bandą ir 240 ha plote augina kviečius, miežius, kvietrugius, žirnius. Minčių – į valias, tik rankų pritrūksta, todėl ūkyje nuolat dirba ir keturi samdomi darbuotojai. Pastaraisiais metais Jackiai įgyvendino ilgai brandintą sumanymą: pastatė naują galvijų fermą ir įdiegė pažangius mechanizmus – įsigijo du melžimo robotus. Kol kas tokią melžimo įrangą rajone teturi šis vienintelis ūkis.
Tvirtai ant savos žemės stovi visa Jackių šeima. Ūkininkauja abu Laimutės ir Antano sūnūs, dukra pasirinko žemės ūkio mokslo studijas Aleksandro Stulginskio universitete. Tai ženklas, kad erdvės naujiems verslo planams yra daug ir siejami jie su kaimu.
Tarp Jurbarko rajono ūkininkų sąjungos vienijamų ūkininkų – dar dvi šiemet didesnio dėmesio sulaukusios pavardės. Renkant „Metų ūkį 2015“ antroji vieta pripažinta Lenai ir Bronislavui Urbikams iš Šimkaičių seniūnijos Paskynų kaimo, trečiosios vietos laimėtojais nominuoti Veliuonos seniūnijos ūkininkai Danutė ir Gediminas Cvirkai. Ir vieni, ir kiti ūkininkauti pradėjo 1998-aisiais.
Visas Bronislavo ir Lenos Urbikų ūkis pradžioje tebuvo vos trys hektarai. Bet kas nutarta – padaryta. Šiandien ūkininkai deklaruoja apie 100 ha žemės ūkio naudmenų ir specializuotame augalininkystės ūkyje dirba pasitelkdami naujausias technologijas. Gero užsispyrimo jiems užtenka ne tik rikiuojant kasdienius darbus, bet ir imantis naujų sumanymų. Kai dauguma dairosi į Europos Sąjungos paramą, B. Urbiko nusistatymas nesinaudoti tokia parama investicijoms gali ir stebinti, tačiau ūkininkas įsitikinęs, kad viską gali pasiekti savo darbu, be paramos ir papildomų įsipareigojimų.
Atkaklumo netrūksta ir Veliuonos Cvirkams. Nuo 50 hektarų savo ūkį šeima išaugino iki 125 ha. Daržininkystės verslą iškeitė į tradicines kultūras ir augina kviečius, miežius, kvietrugius, sėja rapsų ir žirnių. Pasak ūkius lankiusios komisijos, ir nauja, ir senesnė Cvirkų technika kruopščiai prižiūrėta, sutvarkyta. Jei reikia talkos, tėvų žvilgsnis krypsta į dukrų šeimas, nors ūkyje dirba ir du samdomi darbininkai.
Konkurso „Metų ūkis 2015“ komisija dairėsi ne tik ūkininkų fermose ar laukuose, ypač smagu, kad akis pamalonino ir gražios ūkininkų sodybos, tvarkingi kiemai, jauki aplinka. Nors per darbymetį kaime ne tik dienos, bet ir valandos suskaičiuotos, bet jei žmogus darbštus, laiko viskam užtenka.
Ne tik šioms trims šeimoms už darnų darbą ir sumaniai dirbamą žemę padėkota. Už kaimo tradicijų puoselėjimą, ištikimybę senolių žemei Jurbarko r. savivaldybės meras Skirmantas Mockevičius padėkas įteikė Juodaičių seniūnijos ūkininkams Danguolei ir Gintautui Baniams, auginantiems lietuviškų veislių avis ir galvijus, girdžiškiams augalininkystės ūkio savininkams Ingai ir Sigitui Andriulaičiams, Eržvilko seniūnijos ūkininkams Jolantai ir Raimundui Pelcikiams – jų augalininkystės ūkis nėra stambus, bet pažanga akivaizdi, Šimkaičių seniūnijoje ūkininkaujančiai Vaidai Matijošaitytei, puoselėjančiai tikras kaimo tradicijas ir ekologiniame ūkyje auginančiai mėsinius galvijus.
„Jūsų darbo diena dažnai prasideda nepatekėjus saulei, o baigiasi gerokai vėliau nei saulėlydis. Jūs neskaičiuojate darbo valandų, ir pasėję pavasarį grūdą, neturite jokios garantijos, kad rudenį pjausite derlių. Jus mėto ir vėto geopolitikos vėjai, politikų užgaidos, tačiau kiekvieną dieną atkakliai dirbate. Rezultatai puikūs, nes dirbate inovatyviai, iniciatyviai, naujoviškai. Džiaugiuosi, kad jūsų įtaka Lietuvos rinkai ir mūsų biudžetui labai ženkli“, – sakė ūkininkus sveikindamas meras.
Daug gražių žodžių tądien rajono ūkininkams pasakė garbūs svečiai. Pasak žemės ūkio ministrės Virginijos Baltraitienės, auksinis ruduo atvedė į labai gražią šventę, kurioje su didžiausia pagarba turime nulenkti galvą ir prieš stambius ūkininkus, kurie kuria didžiausią pridėtinę vertę, ir prieš patį smulkiausią, kuris galbūt tą produktą sukuria tik sau ir savo šeimai uždirba papildomų pajamų. „Kiekvienas įdeda darbą ir meilę į žemę, kurioje jūs užaugote, kurią prižiūrite, kurioje auga jūsų vaikai“, – sakė ministrė, kartu primindama, kad metai nebuvo lengvi ne tik dėl kainų. Nelepino ir gamta, tačiau žemdirbys visada gyvena mintimi, kad bus geriau, ir taip greitai nemeta pradėto darbo, kaip kartais nutinka kitose verslo srityse. Už atkaklumą, kantrybę dėkodama visiems, žemės ūkio ministrė V. Baltraitienė už aktyvią visuomeninę veiklą padėką įteikė Vygantui Baršauskui ir Jurbarko r. ūkininkų sąjungos pirmininkui Raimundui Jovarauskui bei ūkininkams Aurelijai ir Rolandui Gedminams.
Šventėje žemdirbius pagerbęs Lietuvos ūkininkų sąjungos pirmininkas Jonas Talmantas už gyvulininkystės ūkio vystymą ir pagalbą Ūkininkų sąjungai padėką atvežė Eržvilko krašte ūkininkaujančiai Vitalei Zubrickienei. Spausdamas jai ranką pasidžiaugė ir kitų Ūkininkų sąjungos narių aktyvia veikla ir tuo, kad Jurbarkas turi žemės ūkį išmanantį ir ūkininkų pusėje stovintį Seimo narį Bronių Paužą. „Smagu su jūsų Seimo nariu dirbti Kaimo reikalų komitete, jis visada įsiklauso į problemas ir reikalą veda iki galo. Neprašovėte – geras jūsų pasirinkimas“, – sakė J. Talmantas.
Su dovanomis į ūkininkų šventę atvyko ir Seimo narys B. Pauža. Jauniausiam konkurso „Metų ūkis 2015“ dalyviui Raimundui Jonaičiui iš Šimkaičių seniūnijos jis atvežė du tulpmedžius – retus medžius, kuriuos užauginti prireiks laiko, tačiau jie atsilygins pražydę. Pasak B. Paužos, svarbu jaunimą paskatinti, palaikyti. Ūkininkauti ne kiekvienas ryžtasi, bet darbštumas duoda labai gražių rezultatų.
Neužmirštas ir vyriausias rajono ūkininkas – Girdžių seniūnijoje gyvenantį Izidorių Babilių pasveikino Žemės ūkio rūmų savivaldos organizatorė, žemdirbių profsąjungai atstovaujanti Antanina Tunaitienė.
Geriausius rajono artojus apdovanojo Lietuvos žemės ūkio konsultavimo tarnybos direktorius Edvardas Makelis. Rudeninio arimo nugalėtojo vardą apgynė Stanislovas Marcinkus iš Juodaičių, antra vieta įvertintos Raimundo Girdžiaus iš Šimkaičių sen. vagos, trečias – Jurbarkų sen. ūkininkas Romas Meškauskas.
Pagarsinti ir melžėjų varžytuvių nugalėtojai: geriausiai sekėsi Eržvilko sen. ūkininkui Žilvinui Oberauskui, antra vieta teko Jolantai Milčiuvienei iš Seredžiaus sen., trečioji – Artūrui Timofejevui iš Eržvilko krašto.
Pasak LŽŪK tarnybos direktoriaus E. Makelio, žemė yra pagrindinis mūsų turtas, ūkininkams ji – gamybos priemonė, tačiau gerą, gausų derlių užaugina tik darbštūs, kantrūs žmonės, kuriems jokia padėka nebus per didelė.
Jolita Pileckienė